Mina blogginlÃ¤gg, Ã¤r direkta reaktioner, pÃ¥ vad andra skriver,  bl.a.  och Ã¤r inte avsedda som &#8221; skrytblad&#8221;, till kaffet. JodÃ¥, men kan ge tillfÃ¤llen att utveckla syn-punkter.Ett svar ger den  tyske historikern (professor), Karl SchlÃ¶gel som  intervjuas i tid-skriften Axess 2012(5), av Mats Wiklund. SchlÃ¶gel utgav 2011: &#8221;Terror och drÃ¶m, Moskva Ã¥r 1937,&#8221; (2011)(Utdrag) : PÃ¥ ett seminarium nÃ¤mnde KS, flera orsaker till det stalinistiska vÃ¥ldet: det ryska imperiets sammanbrott, fÃ¶rsta vÃ¤rldskriget och inbÃ¶rdeskriget, modernis-eringsprocessen och en hÃ¤nsynslÃ¶s elit som gÃ¶r vad som helst fÃ¶r att bevaka sina intressen. MW: &#8221;- Din slutsats Ã¤r att det inte finns nÃ¥got system eller logik bakom vÃ¥ldet. IstÃ¤llet betonar du,  det &#8221; oberÃ¤kneliga&#8221;.  ÃÂ„r inte kommunismen och leninismen grundlÃ¤ggande faktorer ? KS: IdÃ©er och  ideologier och i sig dÃ¶dar inte, det gÃ¶r mÃ¤nniskor, som agerar och fattar beslut. En viktig omstÃ¤ndighet i fÃ¶rstÃ¥elsen av vad som hÃ¤nde i Sovjetunionen, Ã¤r att behovet att skapa ett nytt Ryssland, ett nytt samhÃ¤lle, hade vuxit fram sedan slutet av 1800talet. Lenin och andra hade sin sÃ¤rskilda syn pÃ¥ modernitet och moder-nisering, som var inflytelserik. Men den kan inte ses som en isolerad fÃ¶reteelse. Ideologin  var ett sÃ¤tt att legitimera makten, och fÃ¶r makthavarna att behÃ¥lla sin makt. De var, pragmatiker, som inte trodde pÃ¥ idÃ©er ,doktriner eller dogmer. Marxisterna skakade pÃ¥ huvudet, nÃ¤r Lenin Ã¥tervÃ¤nde. Ideologiskt , var Ryssland utan en arbetarklass, inte redo. Men han sÃ¥g sin chans och och anvÃ¤nde sig av Marx, som det passade honom.MW: Det fanns med andra ord inget vÃ¥ldsalstrande och mordiskt i ideologin, leninis-men och bolsjevismen, som sÃ¥dan ? Var det mÃ¶jligt att var en god och demokratisk bolsjevik ?KS: I stort allt som Lenin skriver legitimeras vÃ¥ld och diktatur. Han gav order om att gripa och dÃ¶da mÃ¤nniskor. han fÃ¶rdrev prominenta intellektuella. Det Ã¤r alltsÃ¥ han som handlar: ÃÂ…terigen : Ideologin Ã¤r ett medel fÃ¶r att ta och be hÃ¥lla makten. DÃ¥ kunde vilket argument som helst anvÃ¤ndas.MW: Du beskriver i din bok utvecklingen fram till den stora terrorn, som en process, dÃ¤r man vÃ¤njer sig vid och betraktar som normalt ett  &#8221; permanent undantagstill-stÃ¥nd&#8221;. Processen fullbordas 1937. Givet fÃ¶rutsÃ¤ttningarna och personligheterna kan man verkligen inte tala om en hÃ¤ndelsernas logik ? Att detta var oundvikligt ? KS: Ja, det finns en kontext och ett sammanhang. Visst kan man tala om leninism, och Lenins politik, men att bara hÃ¤nvisa till en process gÃ¥r inte. Stalins fÃ¶rfÃ¶ljelser och utrensningar i slutet av 1930talet,  mÃ¥ste ocksÃ¥ fÃ¶rstÃ¥s mot bakgrund av nazisternas maktÃ¶vertagande och Japans utveckling. Att Stalin sÃ¥g spioner Ã¶verallt hÃ¤nger sam-man med erfarenheterna frÃ¥n spanska inbÃ¶rdeskriget, med femtekolonnare och inre fiender. Det finns inte en faktor, eller hÃ¤ndelse, utifrÃ¥n vilket allt kan fÃ¶rklaras. Situationen Ã¤r fÃ¶r komplex. Men vad man kan sÃ¤ga Ã¤r att nÃ¤r Lenin och bolsjevikerna tog makten sÃ¥g de sig tvungna att behÃ¥lla den, inte minst fÃ¶r sin egen Ã¶verlevnads skull.  Permanent undantagstillstÃ¥nd och permanent maktinnehav gick hand i hand och upphÃ¶rde inte fÃ¶rrÃ¤n med Sovjetunionens kollaps 1991.MW: Du skriver att utrensningspolitiken var det fÃ¶rsta exemplet pÃ¥ statlig sanktion-erade massmord. ÃÂ„ven begreppet &#8221; slutgiltig lÃ¶sning &#8221; anvÃ¤ndes av sovjetiska sÃ¤ker-hetspolisen. KS.: Den inre politiska cirkeln var helt Ã¶vertygad om,  att genom att gÃ¶ra sig av med sina fiender, eliminerade de Ã¤ven ett hot mot dem sjÃ¤lva. Och i nÃ¥gon mening ligger det en logik i detta. Men de anvÃ¤nde sin retorik  mot alla, inte bara mot kulaker och officerare frÃ¥n tsartiden.MW: NÃ¤r jag lÃ¤ste &#8221;Terror och drÃ¶m, Moskva Ã¥r 1937, (2011)  blev jag medveten om de enorma kontrasterna, hÃ¤r finns det normala vardagslivet, och samtidigt pÃ¥gÃ¥r en fruktansvÃ¤rd terror. NÃ¤sta gÃ¥ng ringer det pÃ¥ deras dÃ¶rr.KS.:  PÃ¥ 10 Ã¥r Ã¶kade Moskvas befolkning med tvÃ¥ miljoner, den fÃ¶rdubblades. Den blev en &#8221;bondemetropol&#8221;, dit enormt mÃ¥nga mÃ¤nniskor tvingades att sÃ¶ka sig. Jag Ã¤r Ã¶vertygad om att vi inte kan fÃ¶rstÃ¥ utan att inse den extrema press som Moskva utsattes fÃ¶r under denna tid, som pÃ¥minner om Lagos, Kairo eller Bombay. Hysteri, konflikter, hat,  lÃ¥g under ytan och utnyttjades av de styrande.En viktig faktor blev dÃ¥ att uppfinna en  scen fÃ¶r uppgÃ¶relsen med statens fiender. SkÃ¥derÃ¤ttegÃ¥ngarna var spektakel, men Ã¤ven exempel pÃ¥ hur medierna kunde utnyttjas fÃ¶r manipulation i ett totalitÃ¤rt samhÃ¤lle.MW:  Du beskriver ett vÃ¥ld som Ã¤r sammankopplat med rÃ¤dsla och entusiasm&#8221;, med &#8221;tolerans och fÃ¶rvirring&#8221;.KS:  &#8221;( SchlÃ¶gel fascineras och fÃ¶rfÃ¤ras Ã¶ver vÃ¥ldet och terrorn under Stalin. Han anser att historiker i hÃ¶gre grad borde ta hjÃ¤lp av skÃ¶nlitteraturens berÃ¤ttartekniker fÃ¶r att fÃ¶rklara det till synes ofÃ¶rklarliga.). bl.a. genom att lÃ¤sa Mikhail Bulgakov (MÃ¤staren och Margarita), samt Solzjenitsyns Gulagarkipelagen). &#8221;- Huvudproblemet fÃ¶r den generation som upplevde 1937 var att distinktionerna mellan det verkliga och overkliga bryter samman. Man visste inte vad som pÃ¥gick. Finns det verkligen  en fiende ? Eller Ã¤r det bara en bluff ?&#8221; MW: Du Ã¤r fascinerad av &#8221; det moderna&#8221;, och de enorma anstrÃ¤ngningarna att fÃ¶r-vandla Sovjetunionen till en modern stat. En del av propagandan fÃ¶r att legitimera regimen. Samtidigt var ju modernismen  efter de fÃ¶rsta Ã¥ren efter revolutionen, en fristÃ¥ende kraft &#8211; som futuristerna,  Majakovskij, som senare sÃ¶gs upp av makten,  och korrumperades.  KS: Ett mindre studerat Ã¤mne : de klassiska modernisterna frÃ¥n 1920talet, som futuristerna, och fram till vad jag kallar den stalinistiska modernismen. Under det sena 1920talet och till det tidiga 1930talet hade ett slags &#8221; avantgardets diktatur hÃ¤rskat&#8221;, en inflytelserik grupp som definierat ut i stort sett alla konstnÃ¤rliga verksamheter som  &#8221; borgerliga&#8221;. Men i mitten av 1930talet tappade den mark och den konstnÃ¤rliga friheten Ã¶kade igen. Det var en sÃ¤regen blandning av realism och klassicism, som sÃ¤rskilt slog igenom inom arkitektkÃ¥ren.MW: Det var alltsÃ¥ inga &#8221;nyttiga idioter&#8221;, som omedvetet gick regimens Ã¤renden fÃ¶r att sedan sjÃ¤lva gÃ¥ under ? KS: Nej, Ã¤ven om de utnyttjades av regimen, hade de egna sjÃ¤lvstÃ¤ndiga strÃ¤vanden.MW: Samtidigt en pÃ¥taglig osÃ¤kerhet som dÃ¶ljs bakom skrytet om heroiska bragder, och att ha historien pÃ¥ sin sida. Som att fÃ¶rvandla Pusjkin till en sovjetisk hjÃ¤lte. Men detta handlar vÃ¤l Ã¤ven om en Ã¶nskan att skapa en ny mÃ¤nniska, ett nytt samhÃ¤lle, och behovet av att bryta med det fÃ¶rflutna ? Misstron mot historien och traditioner Ã¤r slÃ¥ende.KS: ÃÂ–vergripande ambition var att integrera alla dessa fragmentariska motsatta grupper och intressen i samhÃ¤llet. SÃ¤rskilt tvÃ¥ngskollektiviseringen hade gett upphov till en enorm rotlÃ¶shet och osÃ¤kerhet. Blev nÃ¶dvÃ¤ndigt att samlas kring symboler och ideal, dvs., hjÃ¤ltar och bragder i olika form. Den nya arkitekturens byggnader kan ex.vis ses som substitut fÃ¶r kyrkor. Ja, dÃ¤r fanns visionen av en ny mÃ¤nniska. Men denne uppstod inte dogmatiskt enligt marxistisk modell. Den sovjetiska  mÃ¤nniskan definieras inte etniskt, utan Ã¤r en blandning av alla grupper. han Ã¤r vÃ¤lrakad, bÃ¤r kostym, Ã¤r ingenjÃ¶r eller pilot. han Ã¤r modern genom att ha uppstÃ¥tt ur de senaste tjugo Ã¥rens kaos, revolution och inbÃ¶rdeskrig. Han bekrÃ¤ftar och symboliserar ordning.MW: Men varfÃ¶r slog terrorn, misstÃ¤nkliggÃ¶randet, och fÃ¶rfÃ¶ljelserna, till sÃ¥ obarm-hÃ¤rtigt, vid den hÃ¤r tiden ?KS: Jag skulle vilja Ã¤gna mer tid Ã¥t den livliga valkampanjen 1937, (till parlamentets hÃ¶gsta sovjet). Den har uppfattas som en Potemkinkuliss, , den var naturligtvis inte fri, sÃ¥ att olika partier fick delta. Men det fanns en kampanj, Ã¶ver hela landet, varje dag, som angick och engagerade alla. OcksÃ¥ grupper som tidigare berÃ¶vats sina rÃ¤tt-igheter, affÃ¤rsmÃ¤n, sÃ¶ner till tsarofficerare kunde nu delta. Att den gruppen om Ã¤n liten, gjorde comeback gav de styrande kalla fÃ¶tter. Min tes, Ã¤r att detta utlÃ¶ste kam-panjen mot &#8221; Sovjetunionens fiender&#8221;, massmorden 1937/38 och terrorn.MW: Du anvÃ¤nde begreppet, &#8221; imagined community&#8221;, om Sovjetunionen, ett samhÃ¤lle som Ã¤r en produkt av fantasi och inbillning. Men samtidigt var ju detta samhÃ¤lle en realitet, inte bara manipulation och propaganda. MÃ¤nniskor ville ha en ny stat, och ansÃ¥gs sig leva i den.KS:  Men vid sidan av denna , ritades ocksÃ¥ den sovjetiska kartan om. Det Ã¤r vid denna tid som nya projekt, industriomrÃ¥den, och regioner utvecklas, ex.vis i Sibirien och sÃ¶dra Ukraina. Historien fÃ¥r en ny rumslig, spatial innebÃ¶rd.MW: Men varfÃ¶r klarar inte dagens Ryssland av att gÃ¶ra upp med sitt fÃ¶rflutna, som ex.vis Tyskland och Sydafrika ? Putin fÃ¶rsÃ¶ker skriva om historien och legitimera Sovjetunionen.KS: Det finns en liten grupp hÃ¥rt arbetande ryska historiker som, som har vistats i arkiven, de senaste 20 Ã¥ren. som fÃ¥tt fram och publicerat nya uppgifter. Men sam-tidigt de som inte vill Ã¶ppna Pandoras ask. Men redan pÃ¥ 1950talet, under rehabili-teringsprocessen, Ã¶kade det historiska medvetandet, nÃ¤r miljontals mÃ¤nniskor kom tillbaka frÃ¥n fÃ¶rvisning och lÃ¤ger, och berÃ¤ttade. Inte offentligt, men fÃ¶r familj och vÃ¤nner. Sen kom dissidentvÃ¥gen pÃ¥ 1960-70talen. DÃ¤refter glasnost och perestrojka med stÃ¤ndigt nya avslÃ¶janden. Bilden Ã¤r alltsÃ¥ komplex. Jag Ã¤r Ã¶vertygad om att varje land har sitt eget sÃ¤tt att finna en vÃ¤ndpunkt,  en peripeti, fÃ¶r att komma till rÃ¤tta med sin historia. Det sker gradvis, och pÃ¥ olika nivÃ¥er, men man har Ã¤nnu ej nÃ¥tt fram till ett genom-brott, en konsensus. Mausoleet pÃ¥ RÃ¶da torget och Lubjanka-fÃ¤ngelset kommer att fÃ¶rvandlas till monument Ã¶ver offren i Sovjetunionen , under det 20 Ã¥rhundradet, sÃ¥ ser rÃ¶relseriktningen ut trots allt i Ryssland. Det pÃ¥minner om hur vÃ¤sttyskarna  fÃ¶r-sÃ¶kte skapa sig en ny tillvaro ur ruinerna. Ryssland Ã¤r fÃ¶r stort fÃ¶r att kunna styras frÃ¥n en punkt &#8211; det Ã¤r illusionen i Moskva.&#8221; &#8211; - &#8211; -(Mitt tillÃ¤gg: Den blodiga uppgÃ¶relsen i Finland, 1918, dÃ¤r ca 20.000 finska rÃ¶da socialdemokrater,  omkom i avrÃ¤ttning och svÃ¤lt,(90.000 internerade tidvis,) parti-fÃ¶rbud, kan ha pÃ¥verkat bolsjevikerna, i nÃ¤rliggande Petersburg/Petrograd . Senare forskning anger att de finska vita styrkorna genomfÃ¶rde etnisk rensning i Viborg-omrÃ¥det, vÃ¥ren, 1918 nÃ¤r ca 700 civila ryssar skÃ¶ts, som givevis  uppmÃ¤rksammades.Men Ã¤ven personer med finsk bakgrund, rÃ¶da flyktingar, Ã¤ven karelare,   skÃ¶ts av sovjetisk sÃ¤kerhetspolis, i Karelen, 1938, utifrÃ¥n bl.a. misstanken att de skulle fÃ¶rena sig med Finland, i ett Storfinland, inkl. ryska Karelen. Trots detta anvÃ¤nde Stalin det finska &#8221;kortet&#8221;, ytterligare en gÃ¥ng, nÃ¤r han utsÃ¥g Kuusinen-regeringen, som fÃ¶rhandlingspart i vinterkriget. Om detta kan man tycka om, &#8221;landsfÃ¶rrÃ¤dare&#8221;, tyckte opinionen 1939/40, men Kuusinen-regimen var Ã¤ndÃ¥ en rest av de stridande grupperna i inbÃ¶rdeskriget 1918,  som vistats som flyktingar i Sovjetkarelen, och skulle ha avrÃ¤ttats, fÃ¤ngslats i Finland.  JÃ¤mfÃ¶r de norska nazisterna, Vidkun Ouislings, Nasjonal Samling, som var verkligt genuina  landsfÃ¶rrÃ¤dare, inifrÃ¥n det norska samhÃ¤llets, mÃ¥nga frÃ¥n det Ã¶vre samhÃ¤lls-skiktet, direktÃ¶rer och disponenter, som samarbetade med de tyska ockupanterna, 1940-45. Nasjonal samling stÃ¤llde upp tusentals frivilliga, i WaffenSS-styrkorna, skidlÃ¶par/polisbataljoner,  var 8:e norsk polis var frivillig mot Sovjetunionen. SÃ¥ bÃ¥de den norska och finska historien, och ockupationen hamnade i den svenska opinionsskuggan redan, i april 1940, och har dÃ¤r fÃ¶rblivit. &#8221;Kommunismen&#8221;, har bÃ¥de upphÃ¶rt, pÃ¥ egen begÃ¤ran, och belysts, kanske Stalin,  rÃ¤ddade flera mÃ¤nniskor, Ã¤n de som blev offer fÃ¶r regimen och kriget, som ÃÂ…sa Linderborg, argumenterar.  Den ryska revolutionen, Sovjetunionen  kanske skall ses Ã¤ven som en brutal &#8221;moderniserings-process&#8221;,  att undvika &#8221; globaliseringens nack-delar, &#8221;ett antiimperialistiskt&#8221; uppror, i periferin, som vÃ¤sts kolonier i Asien , och Kina, m.fl. Ã¤ven kunde ta som modell fÃ¶r sin frigÃ¶relseprocess, och inte sÃ¥ mycket av en idealisk,  &#8221; socialistisk &#8221;samhÃ¤llsformation.Efter Moskvafreden 1944, erhÃ¶ll den finska vÃ¤nstern ca 25 % av rÃ¶sterna i det fÃ¶rstariksdagsvalet, en stor vÃ¤ljarandel, (som dagens kÃ¤rnvÃ¤ljare pÃ¥ de svenska moderat-erna) som tydligen hade sin demokratiska rÃ¶strÃ¤tt, tack vare RÃ¶da armÃ©n.ÃÂ„ven den finska skyddskÃ¥ren ses som fÃ¶rebild, till motsvarande i Tyskland, en para-militÃ¤r ideologisk motiverad styrka, som bÃ¥de SA, och Schutzstaffeln(SS). Enligt vissa forskare sÃ¥g de ryska bolsjevikerna inbÃ¶rdeskriget mot tsarmonarkisterna, 1918-21, som ett &#8221;elddop,&#8221; och pÃ¥ liknande sÃ¤tt har det finska inbÃ¶rdeskriget 1918, beskrivits, inklusive vinterkriget, 1939-40, med Sovjetunionen, som  inte helt obekvÃ¤ma, delar i Finlands &#8221;skapelseberÃ¤ttelse.&#8221;)Ur  Per WirtÃ©ns, recension : &#8221;Terror och drÃ¶m, Moskva Ã¥r 1937, &#8221; (2011. Varje Ã¥r vandrar historiker ut frÃ¥n de ryska arkiven med nya feta volymer. Kunskapen om tyranniet vÃ¤xer.  NÃ¤r tiden blivit mogen kommer den att utlÃ¶sa en skulddebatt liknande den om Sveriges roll under andra vÃ¤rldskriget. Kunde Sverige ha agerat annorlunda? Vilka svenska storfÃ¶retag profiterade pÃ¥ systemet? FrÃ¥gorna Ã¤r motiv-erade. Jag tÃ¤nker pÃ¥ dem varje gÃ¥ng Karl SchlÃ¶gel hÃ¤mtar andan.&#8221; // Av Per WirtÃ©n Expressen / Kultur / 29.11.2011.

[url=http://www.onlinecollegeoffers.net/]online colleges[/url] [url=http://www.comparequotesonline.net/]car insurance rate[/url] 